Eurooppalainen yhteishanke kehittää yksilöllistetyn lääketieteen työkaluja sydän- ja verisuonisairauksien ehkäisyyn
Asiasanat:HUS on mukana EU-rahoituksen saaneessa NextGen-hankkeessa, jossa edistetään sydän- ja verisuonitautien tutkimusta ja yksilöllistä hoitoa.
![Lääkäri Petra Ijäs](/sites/default/files/styles/main_content_small/public/2024-08/petra-ijas-nextgen-hanke.jpg?itok=mbHZJoHD)
Neurokeskuksen osastonylilääkäri Petra Ijäs on mukana NextGen-hankkeessa kehittämässä yksilöllisen lääketieteen tutkimusta ja menetelmiä, jotka hyödyntävät tekoälyä ja koneoppimista.
Sydän- ja verisuonitaudit, erityisesti sydän- ja aivoinfarktit, ovat yhdessä yleisin kuolinsyy maailmanlaajuisesti, ja ne aiheuttavat lähes 18 miljoonaa kuolemantapausta vuosittain. Euroopassa sydän- ja verisuonitaudit aiheuttavat noin joka kolmannen kuoleman. Näiden sairauksien aiheuttamat kustannukset ovat korkeat, ja niiden arvioidaan edelleen kasvavan. Niiden hoitoon käytetään EU:n alueella 282 miljardia euroa vuodessa. Lisäksi sydän- ja verisuonisairaudet johtavat usein toiminta- ja työkyvyn alenemaan, ja aiheuttavat näin huomattavaa taakkaa niin yksilölle itselleen kuin yhteiskunnalle.
”Yksilöllinen lääketiede, jossa sairauksien ehkäisy ja hoito räätälöidään potilaan ainutlaatuisen perimän ja riskitekijöiden mukaan, tarjoaa mahdollisuuksia laskea tätä sydän- ja verisuonitautien taakkaa. Geneettinen tieto on helpommin saatavilla kuin koskaan ennen, kun laboratorioanalyysien kustannukset laskevat ja tekoälytekniikat mahdollistavat valtavien tietomäärien yhdistämisen”, sanoo HUSia hankkeessa edustava Neurokeskuksen osastonylilääkäri Petra Ijäs.
Tiedon hyödyntämistä vaikeuttavat kuitenkin suuri tietomäärä, monimutkaiset tietosuoja- ja hallintovaatimukset sekä eri puolilla Eurooppaa käytössä olevat erilaiset tietomallit ja -standardit.
NextGen-hankkeessa kehitetään työkaluja erityyppisten tietojen yhdistämiseen tavalla, joka turvaa yksilön tietosuojan niin, että tietojen käyttö tutkimuksessa on kuitenkin mahdollista. Menetelmien tehokkuus nykyisten tietointegroinnin esteiden poistamiseksi osoitetaan käytännön pilottitutkimuksissa.
HUSin vahvuus on tekoälyn hyödyntämisessä
HUS on mukana NextGen-hankkeessa kehittämässä yksilöllisen lääketieteen tutkimusta ja menetelmiä, jotka hyödyntävät tekoälyä ja federoitua koneoppimista. Tällä tähdätään sydän- ja verisuonitautien, mukaan lukien aivoinfarktin, hoidon yksilöllistämiseen.
”HUSin vahvuutena on monipuolinen osaaminen aivoverenkiertohäiriöiden ja muiden sydän- ja verisuonisairauksien tutkimuksessa sekä tekoälyn hyödyntämisessä. Meillä on tavoitteena rakentaa niin sanottu dataekosysteemi, Pathfinder, jolla testataan, miten innovaatiot käytännössä toimivat tiedon hallinnassa, luetteloinnissa, laskennassa ja edistyneessä tiedon integroinnissa”, Ijäs kertoo.
Pathfinder-alustalla tutkitaan kaulavaltimoiden valtimokovettamataudista kärsivien potilaiden aivo- ja sydäninfarktien riskitekijöitä ja pyritään löytämään keinoja hoidon yksilöllistämiseksi.
Yli 10 miljoonan euron rahoitus
Tammikuussa 2024 käynnistynyt neljä vuotta kestävä NextGen-hanke on saanut 7,6 miljoonaa euroa EU:lta, 3,1 miljoonan euron apurahan Sveitsin koulutus-, tutkimus- ja innovaatiosihteeristöltä sekä Ison-Britannian UK Research and Innovation -virastolta (UKRI). Hankkeen takana on laaja kaksikymmentäyksijäseninen konsortio, muun muassa Utrechtin yliopistollinen sairaala, Queen Mary University of London, Karolinska Institutet, Mydata Global ja European Society of Cardiology (ESC).
Lisätietoja:
Petra Ijäs, Neurokeskus, petra.ijas@hus.fi